Je nìjaký rozdíl ve fyziologických procesech spojených s drogou mezi dospìlým a dítìtem? 

Jsou celkovì nìjaké zvláštnosti u dìtí a dospívajících?
  • U dìtí a mladých lidí se závislost vytváøí rychleji než u starších 
	a u dospìlých.
  • Srovnatelné množství drogy má silnìjší úèinek a vede k vìtším 	poškozením, dojde snáze k otravì.Odstraòování toxických látek 
	z tìla neprobíhá u dìtí a mladistvých tak rychle jako u dospìlých.
  • Zkušenost v nedospìlém vìku s návykovými látkami, které jsou   	legální (alkohol, tabák) nebo jsou považovány za ménì 	nebezpeèné (marihuana) zvyšuje v pozdìjším vìku riziko 	pøechodu k nebezpeènìjším drogám.
  • Prùbìh zneužívání drog je u mládeže dramatiètìjší než u starších 	dospìlých. Èasto dochází k recidivì - návratu k droze po urèité 	dobì abstinence (napø. po léèení).
  • 	K vìku dospívání patøí urèité chování, napø. touha experimentovat. 
	To se pak ve spojení s drogou projeví ve snaze vyzkoušet 	širokou škálu látek. To bohužel riziko zdravotních poškození 
	u mladých zvyšuje. Touha hazardovat ve spojení s drogou vede 
	k mnoha úrazùm. 
  • Dospívající mají èasto mnoho psychických problémù i bez drog. 	Problémù, které jsou spojeny s psychickým vyzráváním. 
	Ve spojení s drogou je však o problém víc. Místo oèekávaného 	øešení droga tyto osobní problémy jen zhoršuje. Droga mùže 	vystupòovat myšlenky na sebevraždu, které vycházejí z nejistoty, 
	z hledání sebe sama, svého místa ve spoleènosti atd.